Pedagógiai Program 
I.	Nevelési Program 

„Az élet egyikünk számára sem könnyű.
De nincs semmi baj, ha az embernek
Van kitartása, s főleg önbizalma.
Hinnünk kell, hogy tehetségesek
Vagyunk valamiben, s ezt a valamit
Bármi áron el kell érnünk.”
(Madame Curie)

Készítette: Ujjné Muhi Melinda
		       igazgató

2011.

TARTALOM
I.	Az iskola bemutatása
Pedagógiai alapelveink
Filozófiánk
Jövőképünk
Működésünk alapelvei
A nevelő-oktató munka pedagógiai alapelvei, céljai, feladatai, eszközei, eljárásai

II.	A 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet hatálybalépését megelőzően – folytatott képzések
A követelmény szerepe a művészetoktatás tartalmi szabályozásában 
 Irányelvek 
Az alapfokú művészeti nevelés szerepe a tanulók személyiségfejlesztésében 
Az alapfokú művészetoktatás követelményrendszerének értelmezése
III.	 A 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet hatálybalépésével – felmenő rendszerben - bevezetendő képzések 
A követelmény és tantervi program szerepe a művészetoktatás tartalmi szabályozásában
Alapelvek, célok
Az alapfokú művészeti nevelés szerepe a tanulók személyiségfejlesztésében
Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja tartalmi szabályozásának értelmezés
Az alapfokú művészetoktatás követelmény és tantervi program alkalmazásának, és a programfejlesztés gyakorlatának fogalmai 
IV.	 Az egyes művészeti tevékenységek oktatásának cél-és feladatrendszere 
Az alapfokú zeneoktatás cél-és feladatrendszere
Az alapfokú táncművészeti oktatás cél-és feladatrendszere
Az alapfokú képző-és iparművészeti oktatás cél-és feladatrendszere

Az alapfokú színművészeti-bábművészeti képzés cél-és feladatrendszere 
V.	A személyiségfejlesztéssel kapcsolatos pedagógiai feladatok 
VI.	A közösségfejlesztéssel kapcsolatos feladatok 

VII.	Intézményi tehetséggondozó koncepció
Kiválasztás  
A kiválasztás szempontjai és kritériumai
Feladatok a kiválasztásnál
Tehetséggondozás 
A tehetséggondozás feltételei, területei, feladatai, gondjai
Pályakövetés 
VIII.	A pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelése
IX.	 A szülő, tanuló, pedagógus együttműködésének formái, továbbfejlesztésének lehetőségei
X.	 A tanulókkal történő együttműködés formái, a továbbfejlesztés lehetőségei
XI.	Pedagógiai program érvényességi ideje, nyilvánosságra hozatala 
XII.	A pedagógiai program véleményezése, jóváhagyása és hatályba lépése

I.	AZ ISKOLA BEMUTATÁSA

Tállya a Zemplén hegység ölelésében fekvő közel 2.500 fő lakosú település.
A nevelés-oktatás nagy múltra tekint vissza a községben. Számos volt tanítványunk egyetemi, főiskola végzettségű (néhányan jelenleg a tantestület tagjai), vagy jó szakmai tudással rendelkező mesterember lett.
Az iskola jelenlegi épülete 1970-ben épült nyolc tanteremmel, külön épületben tornateremmel.
1991-ben nagyszabású bővítésre került sor, ami tágas tetőtéri helyiségeket jelent, jelenleg itt folyik a művészeti képzés számára kialakított szaktanteremben a citera oktatás, a szolfézs tanítása. A táncterem és a kiszolgáló helyiségek bemutatók, koncertek, kiállítások helyszínéül is szolgál. A grafika tanszak számára minden igényt kielégítő szaktantermet alakítottunk ki.
Az intézmény 1996-ban névadójának Zempléni Árpád költőt, műfordítót választotta, aki Tállya szülötte.
A változó világ, a szülők, a társadalom elvárásai új feladatok elé állította iskolánkat. A 2003/2004-es tanévtől Alapfokú Művészetoktatási Intézményként is kutatjuk, gondozzuk a tanulóinkban rejlő tehetséget. 
A népzeneoktatás nagy hagyományra tekint vissza a községben, így elsőként a citera tanszak jött létre, majd a képzőművészet, a néptánc-társastánc, drámajáték foglalkozások közül választhatnak tanulóink. 
Jelenleg, a szakos ellátottság miatt működő tanszakaink: citera, grafika
2007-ben sikeresen teljesítettük a minősítés feltételeit, így megkaptuk a
„Minősített alapfokú művészetoktatási intézmény” címet.
Nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy minél több, hasznos időt töltsenek el a tanulók az iskolában. 
A korszerű oktatáshoz rendelkezünk a szükséges informatikai- és szemléltető eszközökkel. Nagyon büszkék vagyunk tágas, szép iskolánkra. Tanulóink is jól érzik magukat az intézményben, aktívan részt vesznek a folyosók, tantermek díszítésében, nagyon vigyáznak a rendre, a tisztaságra. Minden szintet, 

tantermet a grafika tanszakos növendékek falfestményei, képei díszítenek, valamint fotóalbumokon elevenítjük fel az elmúlt hangversenyeket, kiállításokat.
A tanulólétszám az elmúlt években településünkön is, az országos tendencia szerint csökkent. Az óvodáskorúak valamint a születések számát tekintve viszont kedvező jövőképet kapunk. A diákok száma várhatóan kedvezően alakul, növekedést mutat.
Az intézmény növendéklétszáma a 2011/2012 tanévben 142 fő, ebből citera tanszakos 32 fő, grafika tanszakos 110 fő. Pedagóguslétszámunk 2 fő + 1 fő (óraadó) szolfézs oktató, szakos ellátottságunk 100%-os.

Nagyon fontos feladatunknak tekintjük gyermek-és ifjúságvédelmi munkánkat, amiben elsődleges a megelőzés, a prevenció. Az iskola élete, munkája, programjai mind-mind a tanulás, a tudás fontosságát, a szabadidő hasznos eltöltését, az egészséges életmódot, a sportot, a világra nyitott szemmel tekintő ember fontosságát hirdeti, segíti elő. 

Ez a szemlélet vezeti az iskola hosszú távú terveit, amit megfogalmaztunk az intézmény nevelési programjában is, és ez határozza meg mindennapi munkánkat.
A tanulók 29%-a halmozottan hátrányos helyzetű. Ez azt jelenti, hogy mindkét szülő legmagasabb iskolai végzettsége 8. általános és a család rendszeres nevelési támogatásban részesül. A szociokulturális hátrányok csökkentése érdekében bevezettük az integrációs-képességkibontakoztató felkészítő programot. Ez a pedagógiai rendszer az iskola életébe egy speciális szempontot, az együttnevelés fogalmát emeli be. 
Az integrációs felkészítés pedagógiai rendszerének lényege a tapasztalati tanulás és az együttműködés. Ehhez kapcsolódóan jelenik meg a képességek és a hozott tudás, a tapasztalat és az értékrend szempontjából heterogén intézményi környezet megteremtésének feltételrendszere, amely nem a leszakadók felzárkóztatására, hanem az egymástól tanulás pedagógiai erejére épül. Ehhez nagyban hozzájárul a művészeti képzés.
Az a tény, hogy az óvodával közös igazgatású intézmény vagyunk még szorosabbá tette a mindennapi munkát a két intézmény között. A rendszeres látogatások, közös programok, megbeszélések zökkenőmentesebbé teszik az óvoda-iskola átmenetet. A 2010/2011-es tanévben az óvodában bevezettük a népzenei foglalkozást. Citera oktatónk heti 1 alkalommal ismerteti meg a gyermekeket a népi hangszerrel, emellett népi játék, mondókák, énekek színesítik a foglalkozásokat, a gyermekek nagy örömére. Az óvodások számára rendszeresen hirdetünk rajz versenyt is, ahol már felfedezhetjük a tehetségeket, természetesen ezen a versenyeken mindenki helyezett, jutalmazott. Az óvodásoknak és 

szüleiknek lehetőséget biztosítunk szervezett formában a művészeti képzések látogatására, az ismerkedésre, hogy könnyebben tudjanak választani a tanszakok között.
Az iskola tanulólétszáma lehetőséget ad a családias légkör kialakítására. Mindenki ismer mindenkit, lehetőségünk van felkutatni minden egyes tanulónk problémáját, gondját és személyre szabottan megoldást találni. Ebben nagyon fontos szerepe van a rendszeres családlátogatásnak, a beszélgetéseknek, a közös programoknak.
A 2005/2006-os tanévben a fenntartó támogatásával az 1-2. osztályos tanulók iskolaotthonon keretében tanulnak. A napirendbe sikerült beillesztenünk a művészeti foglalkozásokat is. 
Tanulóink rendszeresen részt vesznek zenei találkozókon, kiállításokon, múzeumlátogatásokon, múzeumpedagógiai órán, színházlátogatáson.
Számos iskolai-, körzeti- és megyei versenyen vesznek részt tanulóink, ahol sikereket érnek el. A 2010/2011-es tanévben citerás növendékünk II. helyezést ért el Gödöllőn az Országos Népzenei Versenyen.

Iskolánkban a preventív munka eredményeként jó hangulatú, eredményes munka folyik.
Hisszük, hogy minden gyermek tehetséges valamiben, és ezt a valamit, nekünk pedagógusoknak kell megtalálnunk a mindennapi munkánk során.

Intézményi adatok

Az intézmény neve: 	Zempléni Árpád Általános Művelődési Központ 
    	Általános Iskolája és Alapfokú Művészetoktatási Intézménye
Székhelye: 3907 Tállya, Rákóczi utca 16.
Fenntartója: Tállya-Golop Községek Önkormányzata
Működési területe: Tállya, Golop községek közigazgatási területe
Az intézmény típusa: önállóan működő
Gazdálkodása: részben önállóan gazdálkodó költségvetési intézmény
Az intézmény közfeladata: közoktatási és közművelődési és szociális alapszolgáltatás feladatellátás
Igazgatója: az összetett intézmény élére ( Ktv. 18.§- szerint) megválasztott, kinevezett személy.

Pedagógiai alapelvünk

„ A gyermeknek, tanulónak joga, hogy adottságainak, képességeinek, érdeklődésének megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, képességeihez mérten tovább tanuljon, valamint tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében alapfokú művészetoktatásban vegyen részt.” (Közoktatási Törvény)
Az alapfokú művészetoktatástól mi sem várunk mást, minthogy a választott művészeti területen nyújtson speciális ismereteket, az alkotó munkával együtt járó pozitív élmények segítségével pedig járuljon hozzá a harmonikus, érzelmileg gazdag, kreatív személyiség kialakításához. Alakítsa ki tanulóinkban a kultúra iránti nyitott magatartást, az esztétikai érzékenységet, neveljen a művészetek befogadására, értésére és művelésére. Sajátos eszközeivel ösztönözzön a társadalmi kapcsolatteremtésben, együttműködésben és kommunikációban a toleráns magatartásra.
A művészeti iskolában folyó személyiségközpontú, tehetséggondozó, értékközvetítő pedagógiai tevékenységben nem kötelező mindenkinek részt venni, de szeretnénk minél több növendéket bevonni, teljesebbé téve ezzel életüket.
	Ezért ajánljuk ezt az iskolát,
•	azoknak a gyerekeknek ( szülőknek, családoknak ), akik az egyetemes értékek iránt elkötelezettek,
•	azok számára, akik fontosnak tartják a magyar és az egyetemes kultúra hagyományainak, a polgári értékeknek a megőrzését, és annak továbbadását,

•	azok számára, akiknek kreatív, érzékeny, tehetséges, a művészetek iránt fogékony gyermekük van,
•	azoknak, akiknek gyermeke szorongó, gátlásos, mert a művészet lelket nyitó-feloldó ereje gyógyírként segíthet,
•	azok számára, akik hisznek a művészet embert formáló, jobbító erejében, vagy éppen itt fogják azt felismerni.

Filozófiánk
A művészeti nevelés térnyerése, megerősödése talán az egyik legfontosabb vívmánya az oktatás megújulásának.
Célunk, hogy a mai felgyorsult életet élő, teljesítményorientált világban – amelyben versenyfutás folyik a pénzért, sikerért, karrierért – minél több önmagával harmóniában élni tudó, kiegyensúlyozott személyiség-fejlődést mutató gyereket bocsássunk ki az iskolából.
	Hisszük, hogy szinte minden egészségesen fejlett gyermek valamiben tehetséges is. Ezért itt helyben, nekünk is meg kell teremtenünk a meglévő tehetségek fejlesztése érdekében az alapfokú művészoktatást.

Jövőképünk, működésünk alapelvei

•	Művészeti iskolában az alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programja keretében folyó művészeti ágak oktatása alkalmat  ad az érdeklődő és fogékony növendékek képességeinek fejlesztésére, biztosítja a különböző szakterületeken való jártasságok megszerzését és gyakorlását.
•	A képzés figyelembe veszi az életkori sajátosságokat, a tanulók érdeklődésére tehetségére építve alakítja készségeiket és gyarapítja ismereteiket.
•	Lehetőséget ad az egyetemes kultúra, az európai műveltség, a nemzeti népi hagyományok, értékek átadására, az értékmegőrzés tudatosítására.
•	A művészeti iskolában folyó képzés lehetőséget nyújt az esztétikai érzékenység, fogékonyság alakítása mellett a zene megszólaltatásához szükséges hangszeres
•	és énektechnikai készségek megszerzésére, a zenei ismeretek átadására és minden zenei tevékenység tudatosítására. 
•	Ha a munkát eredményesen akarjuk végezni, akkor növendékeinket aktivizálni kell, el kell érnünk azt, hogy ő maga is akarja azt, amit mi akarunk.
•	Munkánk eredményeképpen siker, balsiker vagy kudarc is születik. Az első kettő ösztönző élménnyé válhat, de az utolsó inkább csak rombol.
•	

A nevelő-oktató munka pedagógiai alapelvei, céljai, feladatai, eszközei, eljárásai
•	Minden munka végzésénél ismernünk kell a célt, mert ez meghatározza egész tevékenységünket.
•	Növendékeinket lépességeiknek megfelelően a legmagasabb fokra kell elvezetni.
•	A művészeti ágak óráinak művészi légköre kell, hogy legyen.
•	Mindenkinek törekednie kell a továbbfejlődésre, mert aki nem fejlődik, az visszafejlődik.
•	A cél eléréséhez a legrövidebb, legkorszerűbb utat kell keresnünk.
•	A művészeti iskolai növendék olyan lény, aki kibontakozóban lévő egyéniséggel, sajátos érzelmi élettel, fantáziával, öntudattal, önérzettel rendelkezik.
•	A művészeti képzés jellemformálás nélkül elképzelhetetlen, melyhez alapvetően szükséges a növendék bizalmának megnyerése. ( Bizalmat általában az iránt érzünk, akiről tudjuk, hogy javunkat akarja, akit érdekel sorsunk, aki mindenre keres megoldást, és szakmai vonatkozásban teljes biztonsággal vezet. )
•	Számunkra elsődleges kell, hogy legyen a munkára nevelés, amelynek tervszerűen kell történnie.
•	Minden törekvésünk hiábavaló, ha a szülőkkel való jó kapcsolatot nem tudjuk kialakítani.

•	A legtehetségesebb növendéknél ki kell bontakoztatnunk azokat az adottságokat, amelyekkel rendelkeznek. (szorgalom, ambíció, akaraterő, emlékezőképesség, önbizalom, jó alkat, jó hallás, ritmusérzés)
•	Nagyon gondosan kell előkészíteni növendékeinket szakmai és pedagógiai szempontból az egyes szereplésekre is.
	A művészeti oktatás célja, hogy a maga sajátos eszközeivel, az érzelmi és esztétikai neveléssel járuljon hozzá egy sokoldalúan művelt, érett, kreatív személyiség kialakításához. Ennek megfelelően a művészeti iskola pedagógiai programja és helyi tanterve felépítés szempontjából követelményközpontú, pedagógiai koncepciója szerint tanuló központú.

	Célunk olyan belső iskolai légkör, tartalmi munka megteremtése, ahol jól érzi magát a tanuló és a tanár egyaránt, ahol a tanuló is alkotó részese a tanítás-tanulás folyamatának.
Tudatosan és radikálisan csökkenteni akarjuk a tanulókat érő kudarcélmények számát. A sikerélményen keresztül történő munkát tartjuk célravezetőnek. Arra törekszünk, hogy a művészeti iskolában minden tanuló saját képességeinek, lehetőségeinek optimumáig jusson el értelmi és erkölcsi fejlődésben. Biztosítani kívánjuk részükre a teret, ahol gyakorolhatják és fejleszthetik képességeiket, felfedezhetik önmagukat.

Magatartásunk, amely eredményeinket befolyásolja 
A diákokkal, a szülőkkel, a felettesekkel és a munkatársakkal szembeni magatartást a következő értékek határozzák meg: 

•	legyünk példaképek: emberi és szakmai tekintetben legyenek mások által is követendőnek tartott céljaink, legyünk kezdeményezők és cselekedjünk mindig felelősségteljesen, 
•	legyünk igazságosak: másokkal minden szempontot figyelembe véve fair módon járjunk el, legyünk következetesek, és tiszteljük a másik embert, 
•	legyünk emberségesek: tiszteljük a másik embert, mint önálló személyiséget, viszonyuljunk hozzá megértéssel, legyünk segítőkészek, és mindig az adott helyzetnek megfelelően viselkedjünk vele, 
•	legyünk nyíltak: a másik emberrel szemben előítéletektől mentesen viseltessünk, legyünk elfogulatlanok és őszinték, 
•	legyünk önkritikusak: legyünk mindig készek arra, hogy cselekedeteinket és viselkedésünket kritikusan vizsgáljuk, a visszajelzésekre legyünk nyitottak – legyen célunk az, hogy a kommunikációs zavarokból adódó félreértéseket kiküszöböljük és elkerüljük. 

Együttműködésünk, közös felelősségünk a sikerben 

Iskolánk céljainak megvalósításában minden munkatársunk teljesítménye fontos és értékes. Az együttműködés alapja a segítőkészség, valamint egymás megbecsülése. A közös siker mindenki számára fontos. 
A munkatársak támogatása és fejlődésük segítése 
Az iskolánk életének minden területén a kvalifikált és jól képzett munkatársak jelentik a siker legfontosabb kritériumát. A munkatársak támogatása és fejlődésük segítése számunkra a következőket jelenti: 
•	folyamatos továbbképzés belső és külső fejlesztő szakemberek vezetésével minden fontos
 területen, 
•	a munkatársak és a vezetők folyamatos értékelésével nyomon követjük a kollégák gyengéit és
erősségeit, a vezetés számára pedig meghatározzuk a szükségesnek mutatkozó fejlesztési irányokat. 

II.	A 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet hatálybalépését megelőzően – folytatott képzések

A követelmény szerepe a művészetoktatás tartalmi szabályozásában 
1.	A közoktatásról szóló, többször módosított 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban:
közoktatásról szóló törvény) 10. § (3) bekezdése kimondja, hogy a gyermeknek, tanulónak joga, hogy adottságainak, képességeinek, érdeklődésének megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, képességeihez mérten tovább tanuljon, valamint tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében alapfokú művészetoktatásban vegyen részt. Az alapfokú művészetoktatás a művészi kifejezőkészségeket alapozza meg, illetve felkészít a szakirányú továbbtanulásra. A művészetoktatás fontos szerepet tölt be a nemzeti hagyományok ápolásában, a nemzeti értékek megőrzésében, a különböző kultúrák iránti nyitottság kialakításában. 

2.	A közoktatásról szóló törvény 8/B. § (5) bekezdésében foglaltak alapján az alapfokú
művészetoktatási intézményekben folyó nevelő és oktató munka, illetve a helyi tanterv a művelődési és közoktatási miniszter által – művészeti áganként – kiadott alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjára épül. Az alapfokú művészetoktatás követelménye a művészeti-kulturális műveltség azon továbbépíthető alapjait tartalmazza, amelyeket ezekben az intézményekben elsajátíthat minden tanuló. A követelmény és a tantervi program szakít a központi tantervi szabályozás formájával, ehelyett alap a helyi tantervek, a tantárgyi programok kidolgozásához.
 
3.	A követelmény a tartalmi szabályozást úgy valósítja meg, hogy az egységesítést szolgáló közös alapra az iskolák, a pedagógusok, a tanulók sokféle, differenciált tevékenysége épülhessen. Lehetőséget ad az iskolafenntartók, a szülők, a tanulók érdekeinek, a pedagógusok szakmai törekvéseinek 

érvényesítésére, valamint az adott körülmények, feltételek figyelembevételére. Lehetővé teszi, hogy az iskolák és a tanulók a tananyag feldolgozásához, elmélyítéséhez és kiegészítéséhez, a követelmények teljesítéséhez, sajátos szükségleteik, igényeik kielégítéséhez megfelelő idővel rendelkezzenek. E célok érdekében a tantervi program és óraterve az egységes követelményeket úgy állapítja meg, hogy azok teljesítéséhez – átlagos feltételek mellett – a jogszabályokban meghatározott képzési idő keretében lehetőség nyíljon kiegészítő tartalmak és követelmények meghatározására is. 

4. A követelmény és tantervi program lehetővé teszi különböző tankönyvek, segédletek és taneszközök
alkalmazását, illetve az iskolai pedagógiai programok és a helyi tantervek kidolgozását, ezeket a tartalmi szabályozás elengedhetetlen részeként kezeli. 

Irányelvek 
1.	Az alapfokú művészetoktatási intézmény a zeneművészet, táncművészet, képző-és iparművészet, valamint a színművészet és bábművészet területei iránt érdeklődő tanulók számára biztosítja készségeik, képességeik fejlesztését, az alkotó és önkifejező képességeik kibontakoztatását, tehetségük gondozását. Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja (a továbbiakban: követelmény és tantervi program) a speciális művészeti készségek és ismeretek fejlesztését képező tartalmakat és tudásszintet meghatározó alapdokumentum. A követelmény és tantervi program segítséget nyújt ahhoz, hogy az alapfokú művészetoktatás valamennyi hazai iskolájában az alapvető nevelési és oktatási tartalmak egységesen és arányosan érvényesüljenek. 
„A követelmény szerepe a művészetoktatás tartalmi szabályozásában” című része 2. pontjának első mondata a 23/2006. (V. 24.) OM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. 

1.	A követelmény és tantervi program határozza meg azon kötelező és alapvető tartalmakat, amelyek adott művészeti ágon belül az alapfokú művészetoktatási intézmények közötti átjárhatóságot biztosítják. Az egységesítést szolgáló közös alapra építhetik az alapfokú művészetoktatási intézmények pedagógiai programjukat és tantervüket, melyet a helyi igények és célok figyelembevételével fogalmazhatnak meg. 

2.	Az alapfokú művészetoktatás olyan fejlesztőpedagógiát képvisel, amelyben a hangsúly a meghatározott követelmények teljesítésével történő képességfejlesztésen van. A tananyag a különböző művészeti területek azon alapvető tartalmait foglalja magába, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a zene-, a tánc-, a képző-és iparművészeti, valamint a szín-és bábművészeti műveltség megalapozásához. A tananyag eszköz a tanulók értelmi, érzelmi és kifejezőképességeinek fejlesztésében. A művészetoktatás a készség-és képességfejlesztést, az ismeretgazdagítást a személyiségformálás eszközeként kezeli, követelményeit a gyermek életkori fejlődési jellemzőihez igazítja. 
3.	A művészetoktatás tantervi programja az egyes művészeti területek követelményeire, a művészeti ágak sajátos nevelési és oktatástörténeti értékeire, a művészeti nevelés tapasztalataira, a művészetpedagógiai és művészetpszichológiai kutatások eredményeire, a magyar művészeti nevelés nemzetközileg is elismert gyakorlatára épül. 

Az alapfokú művészeti nevelés szerepe a tanulók személyiségfejlesztésében 
1.	A művészeti tevékenység, mint minden tevékenység magában hordozza a személyiségformálás specifikus lehetőségét. A művészeti nevelés alapja a nemzeti és egyetemes kultúra és a mindennapi élet esztétikai jelentéssel bíró tartománya. A művészeti nevelés biztosítja a tanulás személyes tapasztalati módját. A tanulók élményszerűen tapasztalhatják meg a művészeti stílusok és irányzatok sokszínűségét, valamint azokat a kifejezési formákat, amelyek a zeneművészetben, táncművészetben, képző-és iparművészetben, valamint a színművészetben és bábművészetben ötvöződnek. 
2.	Az alapfokú művészeti nevelés feltárja a művészet megörökítő, átörökítő szerepét, megérteti, hogy az alkotás a legértékesebb emberi alapképesség. 
3.	A művészeti nevelés megalapozza a tanuló esztétikai szemléletét, kommunikációs képességét, az értékes alkotások iránti igényét. A rendszeresen átélt pozitív élmények alakítják ki azokat az emberi tulajdonságokat, magatartási szokásokat, melyek a művészetek területén az eredményes szereplés összetevői. 
4.	A művészeti nevelés az alkotó típusú tevékenységek megismertetése által járul hozzá az akarati, az alkotóalakító cselekvőképesség fejlesztéséhez. 
5.	A nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozót segíti abban, hogy megtalálja, megőrizze és fejlessze identitását, vállalja másságát, elfogadja és másoknak is megmutassa a kisebbség értékeit, erősítse a közösséghez való kötődést. 

Az alapfokú művészetoktatás követelményrendszerének értelmezése 
1.	E dokumentum a teljesítendő, elvárható követelmények tartalmát, mélységét az egyes szakaszok 

végére tervezi. A követelmények az alapfok és a továbbképző évfolyam befejezésére írják elő a tanulóktól elvárható alapvető tudást, ezzel lehetőséget kíván adni a tanulók tudásának elmélyüléséhez, az egyéni fejlődési különbségek, gyorsabb vagy lassúbb tanulási tempó 

figyelembevételéhez. 
2.	A követelmény és tantervi program a nélkülözhetetlen ismeretek megértésére, feldolgozására, rendszerezésére, kellő elsajátítására, s ezzel párhuzamosan azok alkalmazására helyezi a hangsúlyt. Mindezzel a tanulóknak az ismeretek eredményes alkalmazását lehetővé tevő jártasságait, készségeit, a tevékenységek széles körében érvényesíthető képességeit, azok fejlődését, fejlesztését kívánja megalapozni úgy, hogy az életkori sajátosságoknak megfelelően, egymásra épülően határozza meg a követelményszinteket. 
3.	A követelmények meghatározásának célja az, hogy a különböző intézményekben azonosan érvényesüljenek az elvárások. A követelmények jelzik azokat a feladatokat és feltételeket, amelyeket minden alapfokú művészetoktatási intézménynek teljesítenie, biztosítania kell. 

 „Az alapfokú művészetoktatás követelményrendszerének értelmezése” című részének 3. pontja a 23/2006. (V. 24.) OM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. 

1.	A követelmények az egyes tanszakokon az adott szakaszokban (alapfok, továbbképző) a tanulók elérendő tudását, készségszintjét határozzák meg. 
2.	A követelmény és tantervi program kötelező jellege azt jelenti, hogy a különböző helyi tantervekben, olyan tananyagokat, tevékenységeket kell előtérbe állítani, amelyek megalapozzák az általános és részletes követelmények megvalósítását. 

III.	  A 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet hatálybalépésével – felmenő rendszerben bevezetendő képzések

A követelmény és tantervi program szerepe a művészetoktatás tartalmi szabályozásában 
1. A közoktatásról szóló, többször módosított 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 10. § (3) bekezdése kimondja, hogy a gyermeknek, tanulónak joga, hogy adottságainak, képességeinek, érdeklődésének megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, képességeihez mérten tovább tanuljon, valamint tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében alapfokú művészetoktatásban vegyen részt. Az alapfokú művészetoktatás a művészi kifejezőkészséget alapozza meg, elősegíti a szakmai orientációt, valamint a szakirányú továbbtanulásra történő felkészülést. A művészetoktatás fontos szerepet tölt be a nemzeti hagyományok ápolásában, a nemzeti értékek megőrzésében, a különböző kultúrák iránti nyitottság kialakításában, a kortárs művészet értő befogadásában. 
2. Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja a művészeti-kulturális műveltség azon elemeit, továbbépíthető alapjait tartalmazza, amelyeket ezekben az intézményekben elsajátíthat minden tanuló. A követelmények és tantervi programok tartalmazzák azokat a követelményszinteket 

és feltételeket, amelyet minden alapfokú művészetoktatási intézménynek teljesítenie, biztosítania kell. 

3.	A követelmény és tantervi program a tartalmi szabályozást úgy valósítja meg, hogy az egységes alapra az iskolák, a pedagógusok, a tanulók sokféle, differenciált tevékenysége épülhessen. Lehetőséget ad az iskolafenntartók, a szülők, a tanulók érdekeinek, a pedagógusok szakmai törekvéseinek érvényesítésére, valamint az adott körülmények, feltételek figyelembevételére. Lehetővé teszi, hogy az iskolák és a tanulók a tananyag feldolgozásához, elmélyítéséhez és kiegészítéséhez, a követelmények teljesítéséhez, sajátos szükségleteik, igényeik kielégítéséhez megfelelő idővel rendelkezzenek. E célok érdekében a tantervi program és óraterve az egységes követelményeket úgy állapítja meg, hogy azok teljesítéséhez – átlagos feltételek mellett – a jogszabályokban meghatározott képzési idő keretében lehetőség nyíljon kiegészítő tartalmak és követelmények meghatározására is. 

4.	A követelmény és tantervi program lehetővé teszi különböző tankönyvek, segédletek és taneszközök
alkalmazását, illetve az iskolai pedagógiai programok, ezen belül a helyi tantervek kidolgozását, melyeket a tartalmi szabályozás elengedhetetlen részeiként kezel. 

Alapelvek, célok 
1.	Az alapfokú művészetoktatási intézmény a zeneművészet, táncművészet, képző-és iparművészet, valamint a színművészet és bábművészet területei iránt érdeklődő tanulók számára biztosítja készségeik, képességeik fejlesztését, alkotó és önkifejező képességeik kibontakoztatását, tehetségük gondozását. Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja (a továbbiakban: követelmény és tantervi program) a speciális művészeti készségek és ismeretek fejlesztését képező tartalmakat és tudásszintet meghatározó alapdokumentum. A követelmény és tantervi program segítséget nyújt ahhoz, hogy az alapfokú művészetoktatás valamennyi hazai intézményében az alapvető nevelési és oktatási tartalmak egységesen és arányosan érvényesüljenek. 

„Az alapfokú művészetoktatás követelményrendszerének értelmezése” című részének 4. pontja a 23/2006. (V. 24.) OM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. 

1.	A követelmény és tantervi program határozza meg azokat a kötelező és alapvető tartalmakat, amelyek adott művészeti ágon belül az alapfokú művészetoktatási intézmények közötti átjárhatóságot biztosítják. Az egységesítést szolgáló közös alapra építhetik az alapfokú művészetoktatási intézmények pedagógiai programjukat, azon belül helyi tantervüket, melyet a helyi igények és célok figyelembevételével fogalmazhatnak meg. 

2.	Az alapfokú művészetoktatás olyan fejlesztőpedagógiát képvisel, amelyben a hangsúly a követelmények teljesítésével történő képesség-és személyiségfejlesztésen van. A tantervi szabályozás rugalmassága révén hozzájárul az integrált oktatás-nevelés megvalósításához, az esztétikai-művészeti tudatosság és kifejezőkészség kompetenciaterület fejlesztéséhez.
 
A tananyag a különböző művészeti területek azon alapvető tartalmait foglalja magába, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a zene-, a tánc-, a képző-és iparművészeti, valamint a szín-és bábművészeti műveltség megalapozásához, a különböző kompetenciák fejlesztéséhez. 
A tananyag eszköz a tanulók értelmi, érzelmi és kifejezőképességeinek fejlesztésében. A művészetoktatás a készség-és képességfejlesztést, az ismeretgazdagítást a személyiségformálás eszközeként kezeli, követelményeit a gyermek életkori fejlődési jellemzőihez igazítja. 

3.	A művészetoktatás tantervi programja az egyes művészeti területek követelményeire, a művészeti ágak sajátos nevelési és oktatástörténeti értékeire, a művészeti nevelés tapasztalataira, a művészetpedagógiai és művészetpszichológiai kutatások eredményeire, a magyar művészeti nevelés nemzetközileg is elismert gyakorlatára épül. 
Az alapfokú művészeti nevelés szerepe a tanulók személyiségfejlesztésében 
1. Az alapfokú művészeti oktatás-nevelés a teljes emberré válást (az értelmi és érzelmi nevelés közötti összhangot), a közösségformálást, a szociokulturális hátrányok csökkentését, a kulcskompetenciák fejlesztését, a világ komplex befogadását, az önkifejezést és örömet jelentő alkotás lehetőségét, a tehetséggondozást segíti elő. 
A különböző művészeti területekkel összefüggő gyakorlati tevékenységek, kreatív feladatok által az ismeretek élményszerűvé, a tanulók sajátjaivá válnak, segítik a mélyebb megismerést, és fejlesztik a kreativitást. A művészetekkel való foglalkozás hozzájárul az észlelés érzékenységének, a kifejezés árnyaltságának fejlesztéséhez.
 
2.	A művészeti tevékenység magában hordozza a személyiségformálás specifikus lehetőségét. A 

művészeti nevelés biztosítja a tanulás személyes tapasztalati módját. A tanulók élményszerű tapasztalatokon keresztül ismerhetik meg a művészeti stílusok és irányzatok sokszínűségét, valamint azokat a kifejezési formákat, amelyek a zeneművészetben, táncművészetben, képző-és iparművészetben, valamint a szín-és bábművészetben ötvöződnek. 

3.	Az alapfokú művészeti nevelés feltárja a művészet megörökítő, átörökítő szerepét, megérteti, hogy az alkotás az egyik legértékesebb emberi alapképesség.

4.	A művészeti nevelés megalapozza a tanuló esztétikai szemléletét, kommunikációs képességét, az alkotómunka iránti igényét. A rendszeresen átélt pozitív élmények alakítják ki azokat az emberi tulajdonságokat, magatartási szokásokat, melyek a művészetek területén az eredményesség összetevői. 

5.	A művészeti nevelés az alkotó típusú tevékenységek megismertetése által járul hozzá az akarati, az alkotóalakító cselekvőképesség fejlesztéséhez. 
6.	A nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozót segíti abban, hogy megtalálja, megőrizze és fejlessze identitását, vállalja önmagát, megmutassa a kisebbség értékeit, erősítse a közösséghez való kötődését. 

Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja tartalmi szabályozásának értelmezése 
A követelmény és a tantervi program 

A követelmény és a tantervi program a pedagógiai programokon belül a helyi tantervek és a tantárgyi programok kidolgozásának alapdokumentuma. A követelmény és a tantervi program művészeti áganként határozza meg a nevelő-oktató munka kötelező közös céljait, tartalmazza a nevelő-oktató munka alapjául szolgáló, az egyes tartalmi szakaszokban teljesítendő fejlesztési feladatokat. 

Fejlesztési feladat 

A fejlesztési feladatok meghatározzák a tanulók képességfejlesztésének különböző területeit, melyek kijelölik, hogy mely kulcskompetenciák fejlesztése kívánatos, a művészeti oktatás folyamata során. A pedagógiai folyamat különböző aspektusaira helyezik a hangsúlyt, figyelembe véve az életkori sajátosságokat, a tananyag felépítését és az egyes évfolyamok követelményeit. 

Helyi tanterv

Az a tanterv, melyet egy iskola pedagógiai programjában kitűzött céljainak, alapelveinek megfelelően kiválaszt, vagy összeállít. A közoktatásról szóló törvény 8/B. §-ának (5) bekezdésében foglaltak alapján az alapfokú művészetoktatási intézményekben folyó nevelő és oktató munka, illetve a helyi tanterv az oktatásért felelős miniszter által – művészeti áganként – kiadott Alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjára épül. A közoktatásról szóló törvény 45. §-ának (3) bekezdése alapján az alapfokú művészetoktatási intézmény a helyi tantervét az Alapfokú művészetoktatás 

követelményei és tantervi programja alapján készíti el, vagy az ily módon készített tantervek közül választ, és azt építi be helyi tantervként pedagógiai programjába. A helyi tanterv összeállításánál lehetőség van a helyi sajátosságok figyelembe vételével történő tantervfejlesztésre. 

Követelmények 

A tanulói teljesítmény és továbbhaladás értékelésének alapjául szolgáló kritériumrendszer. A követelmény és tantervi program a nélkülözhetetlen ismeretek megértésére, feldolgozására, 

rendszerezésére, kellő elsajátítására, s ezzel párhuzamosan azok alkalmazására helyezi a hangsúlyt. Mindezzel a tanulóknak az ismeretek eredményes alkalmazását lehetővé tevő jártasságait, készségeit, a tevékenységek széles körében érvényesíthető képességeit, azok fejlődését, fejlesztését kívánja megalapozni úgy, hogy az életkori sajátosságoknak megfelelően, egymásra épülően határozza meg az évfolyamok végén elvárható követelményszinteket. 

Kompetenciák 
A művészetoktatás során kialakítandó, megerősítendő és fejlesztendő ismeretek, képességek, attitűdök rendszerének leglényegesebb, alapvető elemei, amelyre a fejlesztési célok irányulnak. 
Tananyag 

Az oktatás és a tanulás kiválasztott, különböző módon (spirális, lineáris, koncentrikus, egyéb) elrendezett ismeretanyaga. A tananyag komplex rendszert alkot, amely több szempontból is csoportosítható, és amelyben domináns szerepet kap az ismeretanyag gyakorlati alkalmazása. A kompetencia alapú tananyag egy adott oktatási program része, amely moduláris felépítésű is lehet, tanuló-és tevékenységközpontú, differenciált módszerek alkalmazására épülő, egyéni fejlesztésre is alkalmas eszközrendszer. Homogén és heterogén csoportokban a tanulók személyes, kognitív, szociális és speciális kompetenciáit fejleszti. 

Tanszak 
Az oktatásszervezéshez kapcsolódó fogalom. A tantárgyaknak a művészeti ág sajátosságai alapján rendezett csoportja. 
Tantárgy 
A művészeti ágon belül választott tantervi program. 
Főtárgy 
Az elsődlegesen kiválasztott tantárgy. 
Kötelező tantárgy – kötelezően választható tantárgy. 

A főtárgy ismeretanyagának feldolgozásához szükséges tantárgy. 
Választható tantárgy 

A főtárgy ismeretanyagát kiegészítő tantárgy. 

Óraterv 
A jogszabályokba foglalt tanulási idő pedagógiai céloknak megfelelő felosztása tantárgyak és évfolyamok szerint. Az óratervben hagyományosan heti óraszám szerepel. A helyi tanterv az éves órakeretet megtartva didaktikailag indokolt esetben más óraszám felbontást is alkalmazhat. 
Tantervi program 
Az oktatás tartalmának, kiválasztásának, elrendezésének, feldolgozásának koncepciója. Funkciója az oktatási folyamat tervszerűségének megalapozása, az oktatás alapvető tartalmi egységeinek meghatározása. 
Tantervi tananyagtartalom 

A tantervi tananyagtartalomnak általában két szintje van. Az első szinten találhatjuk azt a tantervi tartalmat, amely részletes felsorolás formájában megadja az adott terület, tantárgy legfontosabb témáit, témaköreit, fogalmait, személyeit, műveit. A második szinten találhatjuk azokat a tartalmakat, amelyek több téma együttesét, csomópontjait jelentik, összefüggésekre, kulcsfogalmakra helyezik a hangsúlyt, a kultúraközvetítés szempontjából relevánsak. 

Taneszköz - Oktatási eszköz, segédeszköz, tanítási és szemléltető eszköz. 

Az oktatás folyamatában felhasználható, az oktatás céljainak elérését elősegítő tárgy. A taneszközök lehetnek hangszerek, háromdimenziós (tanári demonstrációs eszközök, tanulói munkaeszközök), nyomtatott (tanári és tanulói segédletek), oktatástechnikai taneszközök (anyagok és egyéb eszközök). 

Vizsgakövetelmények 
Az egyes tanulói teljesítmények és a jogszabályban rögzített normák összehasonlítására alkalmas kritériumrendszer az oktatási rendszer szakaszainak határain. Az alapfokú művészetoktatási intézményeket érintően a jogszabályban rögzített a művészeti alapvizsga és záróvizsga követelménye. E vizsgakövetelmények az Alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjára épülnek. 

Az alapfokú művészetoktatás követelmény és tantervi program alkalmazásának, és a programfejlesztés gyakorlatának fogalmai 
Oktatási program, (pedagógiai rendszer) a helyi tantervben 
A tanítás-tanulás megtervezését-megszervezését segítő, dokumentumok, szakmai eszközök rendszere. A pedagógiai rendszer jellegzetes komponensei a következők. 
1.	Tantervi program: tartalmazza a tantárgy tanításának céljait, fejlesztési feladatait, a követelményeket témákhoz, évfolyamokhoz vagy hosszabb ciklusokhoz rendelve, az értékelés elveit, továbbá kijelöli és az időben elrendezi a tananyagot. 

2.	Pedagógiai koncepció, mely összefoglalja, elméletileg is megalapozza azokat a pedagógiai elveket, amelyeken a program alapul. 
3.	Modulleírások: részletes leírást adnak egy-egy téma feldolgozásának menetéről, mindenekelőtt a tanulói tevékenységekről és az ajánlott eszközökről. 
4.	Eszközi elemek, amelyek lehetővé teszik a tervezett tevékenységek megvalósítását: 

o	információhordozók: tankönyvek, kották, szövegek, képek, filmek, hanghordozók, makettek,
 digitális adathordozók stb., 
o	feladathordozók: munkafüzetek, feladatlapok stb., 
o	a kettő kombinációi: szoftverek stb. 
	Minden olyan további eszköz, mely a feladat megoldását, a tevékenység végzését lehetővé teszi. 
	(Pl. hangszerek, egyéb felszerelések.) 

5.	Értékelési eszközök, amelyek elősegítik a tanulói teljesítmények javítását, növelését, amelyek a tanuló egyéni fejlődését szolgálják. 
6.	Továbbképzési programok, melyek során felkészítik a pedagógusokat a program alkalmazására és továbbfejlesztésére. 
7.	Támogatás: tanácsadás és programkarbantartás külső szakértő és az iskolavezetés részéről. 

A szóhasználatot differenciáltabbá tehetjük, ha oktatási programnak az (1), (2), (3) és (4) pontban felsorolt komponenseket nevezzük, programcsomagról akkor beszélünk, ha ezek kiegészülnek az (5) ponttal. A pedagógiai rendszer pedig a (6) és (7) pontokat is tartalmazza. 
A programfejlesztés szintjei 
1. A modulok szintje: a program elemi egysége a modul, azaz a tanítási (tanulási) egység, a pedagógiailag feldolgozott téma. Itt alapvetően két feladat van: a témák azonosítása (azaz a tananyag kiválasztása) és a témák tanításának megtervezése. Egy modul több variációban készül el aszerint, hogy fiatalabb vagy idősebb tanulóknak szánjuk. 
2. Az adatbázis szintje: a modulokhoz eszközi elemeket kell kidolgozni: feladatokat, szemléltető és
informatív anyagokat. Ezek azonban professzionális fejlesztés esetén nem kötődhetnek kizárólagosan
egyetlen modulhoz, külön adatbázisba szerveződnek, amely háttérként szolgál a legkülönbözőbb 

modulok számára. 
4.	A rendszerek szintje: a modulok sorrendje és egymásra épülése természetesen az esetek 

többségében nem lehet véletlenszerű. A programoknak bejárási utakat kell kínálni (lehetőleg többes számban) a kidolgozott modulokhoz. Bizonyos eszközi elemek szorosan kötődnek ezekhez a bejárási utakhoz.
Ilyenek a tankönyvek, az értékelési eszközök, a továbbképzési programok, továbbá a tantervi programok. 

IV.	Az egyes művészeti tevékenységek oktatásának cél-és feladatrendszere
Az alapfokú zeneoktatás cél-és feladatrendszere 
a) Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja keretében folyó zenei nevelés alkalmat ad az érdeklődő és fogékony növendékek képességeinek fejlesztésére, biztosítja a különböző szakterületeken való jártasságok megszerzését és gyakorlását. 
•	A képzés figyelembe veszi az életkori sajátosságokat, a tanulók érdeklődésére, tehetségére építve alakítja készségeiket, és gyarapítja ismereteiket. 
•	Lehetőséget ad az egyetemes kultúra, az európai műveltség, a nemzeti, népi hagyományok, értékek átadására, az értékmegőrzés formáinak kialakítására. 

b) A program lehetőséget nyújt az esztétikai érzékenység - nyitottság, igényesség, fogékonyság - alakítása mellett a zene megszólaltatásához szükséges hangszeres és énektechnikai készségek megszerzésére, a zenei ismeretek átadására és minden zenei tevékenység tudatosítására. 
c) A zeneoktatás a különböző zenei műfaj sajátosságait, a művészi megjelenítés módjait ismerteti meg a tanulókkal, miközben célja az is, hogy az önkifejezés eszköztárnak gazdagításával a zene alkalmazására, befogadására készítsen fel. 
Az alapfokú táncművészeti oktatás cél-és feladatrendszere 
a) Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja lehetőséget nyújt a tanulók mozgásműveltségének és mozgáskultúrájának sokirányú fejlesztésére, fizikai állóképességének, ügyességének, cselekvő biztonságának, ritmusérzékének, hallásának, tér-és formaérzékének fejlesztésére, gazdagítására. Egészséges életmódra, magabiztosságra, határozottságra, érzelmi nyitottságra neveli. Hozzájárul, hogy a tanulók személyisége nyitottá váljon a közösségi alkotó tevékenység és a művészetek iránt. Kibontakoztatja a tanulók kreativitását, improvizációs képességét, készségét. 
b) A program keretében folyó táncművészeti nevelés alkalmat ad a táncművészet különböző műfajai 

iránt érdeklődő és fogékony tanulók képességeinek fejlesztésére, biztosítja a különböző művészeti szakterületeken való jártasságok megszerzését és gyakorlását. Figyelembe veszi az életkorra jellemző fizikai és szellemi sajátosságokat, a tanulók érdeklődésére, tapasztalataira, folyamatos technikai fejlődésére építve gyarapítja ismereteiket, fejleszti képességeiket és alakítja készségeiket. Az alapfokú és továbbképző évfolyamokon képességeiktől és a szorgalmuktól függően fejleszthetik tánctechnikai, előadói műveltségüket és különféle szakirányú területeken szerezhetnek jártasságot. 

c) A táncművészeti oktatás célja, hogy felkészítse és irányítsa a tehetséges tanulókat a táncművészeti pályára, illetve az amatőr táncéletbe való bekapcsolódásra. A múlt és a jelen hagyományainak és táncművészeti értékeinek megismertetésével és megszerettetésével lehetőséget teremt a tanulók számára életkoruknak megfelelő táncművészeti kultúra és műveltség megszerzésére. 

Az alapfokú képző-és iparművészeti oktatás cél-és feladatrendszere 
a) Az alapfokú művészetoktatás követelménye és tantervi programja lehetőséget nyújt az esztétikai érzékenység - nyitottság, igényesség, ízlés, erkölcsi fogékonyság -alakítása mellett a látás kiművelésére és tudatosítására, bővítve a képi műveltséget a képi emlékezetet és képzeletet. A tervező, konstruáló, anyagformáló, eszközhasználó, tárgykészítő és környezetalakító tevékenységek gyakorlata nemcsak a kézügyességet, technikai érzékenységet fejleszti, hanem kialakítja a képességet a gondolatok, érzések, elképzelések, tapasztalatok vizuális eszközökkel való megjelenítésének gyakorlatára. 
b) A program keretében folyó vizuális nevelés alkalmat ad a képző-és iparművészeti tevékenységek iránt érdeklődő és vonzódó tanulók képességeinek fejlesztésére, biztosítja a különböző művészeti szakterületeken való jártasságok megszerzését és gyakorlását. A képzés széles körben segíti a vizuális kultúra iránt fogékony tanulók fejlődését. Figyelembe veszi az életkori sajátosságokat, a tanulók érdeklődésére, vizuális tapasztalataira építve gyarapítja ismereteiket, fejleszti képességeiket és alakítja készségeiket. Az alapfokú és továbbképző évfolyamokon a tanulók képességeiktől és szorgalmuktól 
függően fejleszthetik vizuális műveltségüket és a különféle szakirányú területeken szerezhetnek jártasságot. 
c) A képző-és iparművészeti oktatás a vizuális kultúra ágait, a műfaj sajátosságait, a művészi kommunikáció megjelenítési módjait ismerteti meg a tanulókkal, miközben célja az is, hogy a múlt értékeit megszerettesse és továbbéltesse, segítsen a hagyománytisztelet megteremtésében és a tanulók életkorának megfelelő vizuális műveltség kialakításában. 
Az alapfokú színművészeti-bábművészeti képzés cél-és feladatrendszere 
a) Az alapfokú művészetoktatás keretében folyó színházi-bábszínházi nevelés lehetőséget biztosít a 

színművészet-bábművészet iránt vonzódó tanulók képességeinek fejlesztésére, ismereteik gyarapítására, művészeti kifejező készségeik kialakítására, a művészeti szakterületen való jártasság megszerzésére és gyakorlására, figyelembe véve a tanulók érdeklődését, életkori sajátosságait, előzetes színházi-dramatikus tapasztalatait. 
b)  A képzés lehetővé teszi a színművészet területén 
•	minél változatosabb dramatikus tevékenységformákban való részvételt 
•	a színpadi megjelenítés törvényszerűségeinek megismerését 
•	differenciált feladatokon keresztül a dramatikus technikák és a színházi konvenciók
 megismerését, azok széles körű alkalmazását 
•	az alapvető színpadtechnikai eljárások megismerését 
•	a színjáték kulturális tradícióinak megismerését 

•	a tanulók drámával és színházzal kapcsolatos fogalmi készletének, aktív szókincsének bővítését 
•	azt, hogy a tanulók az élet más területein elsajátított ismereteiket, készségeiket a színjátékban is
 alkalmazni tudják 
•	minél több élő és felvett színházi előadás - köztük társaik által készített produkciók –
	megtekintését 
•	a színházi-drámai formával való kísérletezést, továbbá a színjátéknak mint művészi
 kommunikációs formának megtapasztalását 
•	azt, hogy a tanulók egyénileg és csoportosan előadást tervezhessenek, létrehozhassanak, illetve a
	 létrejött előadást bemutathassák; a közös alkotómunka örömteli együttlétét 
•	az önkifejezést 
•	az önértékelést annak érdekében, hogy a tanulók képessé váljanak saját eredményeik
	 felismerésére, és azokat a színházi tanulmányaik során hasznosítani is tudják 

c)  A képzés lehetővé teszi a bábművészet területén 
•	minél változatosabb bábos tevékenységformákban való részvétel 
•	a bábos és maszkos játékok kulturális tradícióinak megismerését 
•	a bábszínpadi megjelenítés törvényszerűségeinek megismerését 
(pl. tér, idő, kép, ritmus, tempó stb.) 
•	az alapvető bábszínpadi technikák megismerését 
•	a bábjátékos technikákkal való kísérletezést, továbbá a bábjáték, mint művészi kommunikációs	forma megtapasztalását 
•	a tanulók bábjátékkal kapcsolatos fogalmi készletének, aktív szókincsének bővítését 
•	a tanulók képesség és adottság szerinti differenciált foglalkoztatását; 
•	az önkifejezést 
•	az önértékelést annak érdekében, hogy a tanulók képessé váljanak saját eredményeik	felismerésére, és azokat bábos tanulmányaik során hasznosítani is tudják 

•	a tanulók másutt szerzett ismereteinek (pl. tánc-és mozgásművészet, dráma, történelem, 
	irodalom, vizuális kultúra stb.) alkalmazását, esetenként integrálását 
•	azt, hogy a tanulók egyénileg és csoportosan előadást tervezhessenek, létrehozhassanak, illetve a 
	létrejött előadást bemutathassák 

V.	A személyiségfejlesztéssel kapcsolatos pedagógiai feladatok
Az esztétika, művészeti nevelés csak akkor érheti el a célját, ha esztétikai, művészeti élményhez juttatjuk növendékeinket, hiszen a művészet éppen élményszerű átélhetősége révén válik az emberformálás eszközévé. Az élmények ereje, intenzitása a művészetek tanulása során az érzelmekkel kerül kapcsolatba, amely kialakítja a befogadás és az önkifejezés milyenségét. A művészetoktatás a növendékekben számos olyan készséget és képességet alakít ki, amely megkönnyíti a tanulók munkáját és előrehaladását az élet más területein is. 

Intézményünk tantestülete az alábbi célok megvalósítását tekinti elsődlegesnek: 
•	Az analizáló képesség fejlesztése tanulóink minél magasabb szintű, komplex teljesítmény-
nyújtásuk érdekében. 
•	A figyelem időtartama, tartóssága – a gyermekek életkora, a tanítási anyagnak a játékformák 
mellett – a tanárok alkalmazott módszereitől is függnek, ezért ösztönözzük a kollégákat a személyre szóló változatos, érdekes technikák kidolgozására és alkalmazására. 
•	A művészetoktatás sikere elsősorban a katarzis-élményhez való eljutáson múlik, amelyhez
pedagógusaink részéről nyitottság, rugalmasság, gyermekre figyelő alkalmazkodó gondolkodás	és intuíció szükséges. 
•	Meg kell ismerni a családból hozott pozitív hatásokat, amelyek továbbfejlesztése szintén	szaktanáraink feladat. 

Tanulóink motiváltságát, akarati tulajdonságait rendszeresen szükséges vizsgálni. A fenti feladatok megvalósítása kizárólag intézményünk nevelési és oktatási színvonalán múlik, amiben a pedagógus emberi hozzáértése, színvonalas tevékenysége a meghatározó. 
Elengedhetetlen a jól kiválasztott metódus sikeres megvalósulása, melynek kulcsa a pedagógus személyisége, szakmai felkészültsége, koncepciójának következetes véghez vitele. 
Életvitelükkel sugározniuk kell a műveltség, a művészet és a harmonikus élet összetartozását. 

VI.	A közösségfejlesztéssel kapcsolatos feladatok
Intézményünk a gyermekközösség, a tanulóközösség kialakítása, fejlesztése során a szülők közösségével együttműködve végzi nevelő-oktató munkáját. A közösségi nevelés elengedhetetlen feltétele az eredményes teljesítmények elérésében. 
A művészetek tanulásában elsődleges szerephez jut a siker örömének átélése. 

Növendékeink akkor tudnak igazán ösztönzést szerezni előrehaladásukban, ha mások is rendszeres tanúi a teljesítményüknek. Minden szereplés, fellépés semmivel sem pótolható élményt biztosít számukra. A közösség, a szülők, a szaktanárok, tanulótársak előtt nyújtott produkciók alkalmával kialakul a közösségi siker, vagy esetlegesen a kudarc átélésének képessége, mélyül az összetartozás érzése, egymás megbecsülése, a felelősségérzet, az önismereten és önbecsülésen keresztül növekszik a közösségi kommunikációs és érzelmi tényezők hatása. 

Célok: 
•	Az intézményi – mint a legfontosabb közösségfejlesztés eszköze – klímájának megismertetése
	és fejlesztése. 
•	A család – mint legjelentősebb erőforrás – szerepének tudatosítása. 
•	Az emberi kapcsolatok erősítése, új kapcsolatok kialakításának elősegítése (család, iskola,
tanulóközösség, tanulótársak, szaktanárok). 
•	Az intézményi demokrácia biztosítása (szülők, tanulók vélemény-nyilvánításának 
meghallgatása, mérlegelése, értékelése és a közös megoldások kialakítása). 

Feladatok: 
•	Társas kapcsolatokra történő nevelés (a társas viselkedés szabályszerűségének megismertetése, 
amelynek hiányában zavar keletkezhet a személyiségfejlődésben). 
•	Megfelelő kommunikációs és együttműködési készség és képesség elsajátíttatása. 
•	A kölcsönös egymásra figyelés fontosságának hangsúlyozása, megértetése, technikájának 
elsajátíttatása. 
•	Az egyéni és közösségi érdekek összehangolása, a tanszaki közösségek kialakítása (erősíteni
kell a csoporthoz tartozás érzését és felelősségét). 
•	Konfliktus kezelési technikák kialakítása, kompromisszum készség fejlesztése, a konszenzusra
való törekvés technikájának, az érdekütköztetési módszerek kidolgozása. 
•	Közös célok együttes megfogalmazása, szokások, hagyományok kialakítása, megtartása és
fejlesztése a gyermeki és emberi jogok megismertetése, állampolgári jogok ismerete, gyakorlása
és tisztelete. 

A közösségi élet színterei a következő keretekben értelmezhetők: 
•	tanulócsoport 
•	tanszak 
•	iskola 

A közösségfejlesztés céljai és feladatai minden szinten másként fogalmazhatók   meg.
A tanulócsoportok szintjén: 

•	egységes csoporttudat kialakítása és fenntartása 
•	empátia és tolerancia fejlesztése 
•	nyílt és őszinte kommunikáció kialakítása 
•	a közösségért érzett felelősség érzetének kialakítása és fejlesztése 

•	a közös siker iránti elköteleződés képességének kialakítása és fejlesztése 
Telephelyi szinten: 
•	érdeklődjenek a többi tanszak munkája iránt 
•	alakuljon ki bennük a telephelyi szinten vállalt feladatokkal kapcsolatos közösségvállalás attitűdje 
Tanszaki szinten: 
•	bírjanak tudomással a többi telephelyen folyó munkáról 
•	érdeklődjenek az egyes telephelyeken folyó munkáról 
•	alakuljon ki bennük a tanszaki szinten vállalt feladatokkal kapcsolatos közösségvállalás 
•	alakuljon ki bennük az igény az egymástól való tanulás és az egymással való együttműködés
	iránt 

Iskolai szinten: 
•	legyen tudomásuk a művészeti iskola működési területéről földrajzi és szakmai értelemben 
•	tudják elhelyezni magukat az iskola egészében 
•	legyenek tisztában az alapfokú művészetoktatás sajátosságaival, szabályaival, tudják
elkülöníteni a művészeti iskolai jogviszonyukat és tevékenységüket a nappali iskolájukhoz kapcsolódó viszonyaiktól 
•	ismerjék a művészeti iskola hagyományait
•	 alakuljon ki bennük a garabonciás művészeti iskolához való érzelmi-intellektuális kötődés 

Módszerek: 
•	beszélgetések, élménybeszámolók 
•	tanszaki meghallgatásokat, szerepléseket, fellépéseket követő közös értékelések 
•	kamarazene-, zenekarok-, énekkarban való rendszeres gyakorlás, szereplés propagálása 

VII.	Intézményi tehetséggondozó koncepció

„A tehetséget nem lehet teremteni. A talajt, a lehetőséget lehet teremteni, ahol a tehetség kibontakozhat, kialakulhat.” (Neuhaus)
Művészi tehetségek csak olyan feltételek mellett bontakozhatnak ki, művészetek művelőjévé csak ott válik az ember, ahol a társadalmat áthatja a kulturális értékek, a művészetek szeretete. A művészeti 

iskolák eleve tehetséggondozó intézmények.
Szemléletünkben, a kiválasztáskor nemcsak a kiemelkedő tehetségek számítanak. A tehetség összetett, komplex képesség, a személyiség alapvető, domináns jegye. Meghatározása általános értelemben is nehéz, objektíven nehezen vagy alig mérhető. 
Mindenképpen értékjelző, amelynek kutatása, gondozása a mi iskolatípusunk alapfeladata. 

Hisszük, hogy a művészet nagy hatással van a személyiségre, alakítóan hat a lélekre. Éppen ezért a nevelésben igen nagy szükség van rá. A művészi tehetség készség formájában nyilatkozik meg a tanulás előtti korban. Ezt a készséget kell felismernünk, felmérnünk, megvizsgálva közben a gyermek egész személyiségét, értelmi, kombinációs és asszociatív képességét, kreativitását, érzelmi reakcióit, fantáziáját, temperamentumát, kitartását, memóriáját, akaraterejét, aktivitását. 

Igazán csak az oktatás, tanulás folyamán nyilvánul meg a gyermek tehetsége, tanulási tempójának függvényében. De még ezeknek a tudatában is tisztában kell azzal lennünk, hogy a gyermek, az ember individum, nem ismerhetjük eléggé, azt pedig még kevésbé, hogy kivé, mivé fejlődhet. 
Tehetségkutatásunk többlépcsős, szorosan összekapcsolódik a tehetséggondozással, nincs lezárva tehát a gyerek felvételével. Igen fontos, hogy minél hamarabb kiválasztódjanak a tehetségesnek tűnő gyerekek, mert így hamar szakember vezetheti őket tovább. Csak így válhat természetessé, hogy a művészeti tárgyak tanulása egyenrangú fontosságúvá váljék a közismereti iskolával. 
A tehetséggondozás célja a valamely művészeti tevékenységben kiemelkedő tanulók képességeinek maximális kibontakoztatása, lehetőség szerint pályára irányítása. 

 

Az intézményi tehetségfejlesztő munka három szakaszból áll. Kiválasztás, tehetséggondozás, pályakövetés. A tehetséggondozó programban résztvevő tanulók előzetes kiválasztás alapján az A/3. évtől kezdődően, rendszeres órakeretben, plusz órában kis csoportban (zenészeknél egyénileg), kidolgozott tehetségtanterv alapján dolgoznak. A program a résztvevő tanuló számára ingyenes. A tanuló fejlődését és a munka eredményességét folyamatos ellenőrzés mellett kétévenként a szakmai 

munkaközösség és az iskolavezetés közösen értékeli. Ha az eredményesség kritikus mértékben elmarad a tehetségtantervben megfogalmazott elvárásoktól, az értékelők közösen döntenek a program, illetve a programban való részvételi jog folytatásáról. 
Kiválasztás 
A tehetségkutatás jelenlegi gyakorlata kiemelt figyelmet fordít a tehetségjegyek korai felismerésére és a tehetségesnek tűnő tanulók megfelelő kiválasztására. A kiválasztás gyakorlata egyre összetettebb: a versenyeredmények és az iskolai teljesítmény mellett egyre nagyobb szerepet kapnak a pedagógusi vélemények, a pszichológiai vizsgálatok és a genetikai vizsgálatok. Ugyanakkor, mint ezt a legutóbbi megyei kutatások is igazolták, a tudományos, pszichológiai eljárásokkal feltárt tehetséges tanulók köre jelentős százalékban lefedi a pedagógusok napi gyakorlata és megfigyelései által azonosított tehetségeseket. Ezért saját gyakorlatunkban a versenyeredmények, az iskolai teljesítmény és pedagógusi vélemények jelentik a kiválasztás alapját. 

A kiválasztás szempontjai és kritériumai 

Szempont 	Kritérium 	
Iskolai teljesítmény 	Az első két év teljesítménye (min.: az A/2. évfélévi és év végi minősítése: „kiválóan megfelelt”) 	
Pedagógus véleménye 	Szakmai teljesítmény színvonala Szakmai teljesítmény egyenletessége (munkabírás) Feladat iránti elkötelezettség (motiváltság) Plusz tevékenység (fellépések stb.) Kreativitás. Fejlődőképesség. Összbenyomás 	
Versenyeredmények 	Amennyiben erre lehetőség van 	

A programba való felvételre a tanuló tanárával (tanáraival) és a szülőkkel való egyeztetést követően a tanszakvezető tesz javaslatot az iskolavezetésnek. A javaslathoz mellékelni kell a szülők írásbeli kérelmét is. 
Feladatok a kiválasztásnál 
•	Állandó jó kapcsolat az óvónőkkel és iskolai tanárokkal, akik motiválhatják a gyerekeket. 
•	Bemutatók az óvodában, iskolai tanórákon. 
•	Kiemelt figyelmet fordítunk arra, hogy megfelelő időben biztosítsuk tanulóink részére az
esetleges más tanszak(ok)ra történő átirányítást, amely egyben már a tehetséggondozás területe. 
•	A tanulási folyamat közben kiemelni a rendkívüli tehetségeket. (magasabb óraszám, stb.). 

Tehetséggondozás 
A tehetséggondozó program a fenntartó által finanszírozott órakeretből (2-4 órai hét), az iskola helyi tantervében - a tanszaki programokban - rögzített tehetségtanterv szerint folyik. A munka 

dokumentálása az erre a célra szolgáló tehetségfejlesztési naplóban történik. 
A program és a tanuló eredményességét az intézményvezető, illetve az általa megbízott személyek rendszeresen ellenőrzik, kétévenként értékelik. 

Program 	Tanuló 	
Dokumentáció 	Szakmai eredmények 	
Tanulói elégedettség 	Tanári vélemény 	
Szülői elégedettség 	Tanszaki bemutató 	
Tanári beszámoló 		
Szakmai eredmények 		

A tehetséggondozás feltételei, területei, feladatai, gondjai 
•	Legfontosabb a tanár tudása, személyisége, mely a legfőbb motivációs erő. 
•	Szoros kapcsolattartás a főtárgy és kötelezőtárgy tanárok között. 
•	Tanárképzés, tanári továbbképzés. 
•	Hangszerek minősége, mennyisége, karbantartása. 
•	Szaktanácsadói testület (az országban szórványosan létezik). 
•	Tanulmányi versenyek, hangszeres, zeneelméleti versenyek, találkozók, fesztiválok,
hangversenyek, fórumok, kurzusok, továbbképzések. 
•	A tanári munka értékelése igen fontos része a tehetséggondozásnak. Nélkülük nem működhetne
ez a munka! A tanárok továbbképzése is a tehetséggondozás fontos alapkérdése. 

Pályakövetés 
A tehetséggondozó programban részt vett tanulók pályájának követésére mind művészeti iskolai tanulmányaik alatt, mind azok befejezését követően kiemelt figyelmet kívánunk fordítani. Tehetséges diákjaink szakmai karrierjének követésére formális és informális módon is sort kerítünk.
Formális kapcsolattartás 
•	Az e körbe tartozó diákjainkat bevonjuk az intézményi kommunikációs háló körébe, és minden
intézményi nagyrendezvényre meghívjuk őket. 
•	Megfelelő alkalmakkor fellépésre kérjük őket. 
•	Évente egy alkalommal levélben vagy telefonon informálódunk szakmai munkájuk
eredményeiről. 

A formális kapcsolattartáson túlmenően számítunk a tanuló évek alatt kialakult tanár-diák kapcsolatra épülő informális csatornákon keresztül kapott információkra is. 

VIII.	A pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések
A nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések jegyzékét a többször módosított közoktatási törvény végrehajtását segítő 1/1998. (VII.28.) OM rendelet, illetve ennek módosításai határozzák meg. A rendelet 7. számú melléklete tételesen tartalmazza a feladatellátáshoz szükséges tárgyi eszközök jegyzékét. Intézményünk folyamatosan követi és teljesíti a rendeletben foglaltakat. 
Ezen túlmenően csoportjaink színvonalas működéséhez számos olyan beruházást is meg kell valósítanunk, amelyet a rendelet nem ír elő. A szakmai munka alapját képező hangszerek, kellékek beszerzését, illetve az irodai munkát segítő infrastrukturális beruházások ütemezését az intézményi fejlesztési terv szabályozza. 
A 2007. évben zajló minősítő eljárás során a tárgyi feltételek meglétét, biztosítását a szakértők kiemelkedőnek tartották.

IX.  A szülő, tanuló, pedagógus együttműködésének formái, továbbfejlesztésének
lehetőségei
Intézményünk nem elszigetelten, egyedül kíván működni, hanem a nevelési környezet részeként, amelybe azok a pedagógiai, társadalmi, gazdasági feltételek és tényezők tartoznak, amelyek folyamatosan vagy szakaszosan hatnak a fiatalokra. A környezeti hatásnak nem csak az időtartam a lényeges eleme, hanem a befolyásolás terjedelme, mélysége is. Iskolánk eredményessége érdekében nevelési stratégiánkat ismertetni kívánjuk a legfőbb fogyasztóval, a szülővel. Tudatosítani akarjuk a szülőkkel, hogy intézményünkben a legfőbb érték a gyermek, tehetségével és esetleges hibáival együtt. 
Iskolai rendezvényeinkre, a félévi és év végi beszámolókra, hangversenyekre, kiállításokra, külső szereplésekre, versenyekre, bemutatókra, találkozókra minden esetben személyes meghívást kapnak a szülők. Ezáltal folyamatosan értesülhetnek gyermekük aktuális felkészültségéről, esetleges külön kérésre személyesen is megtekinthetik az elméleti és hangszeres órákat. 
Intézményünkben (alapfokú művészetoktatás) nem működik szülői szervezet. Középtávú nevelési stratégiánk – a hatékonyabb és eredményesebb működés érdekében – tartalmazza, hogy igény alapján segíti a szülők önszerveződését és a szülői szervezet létrehozását. 
A szülőkkel történő kapcsolattartás formái: 
•	 tanárokkal történő rendszeres konzultációs lehetőség (fogadó óra) biztosítása
•	szülői értekezlet 
•	félévenkénti bemutató órák és nyílt órák megtartása 
•	 tanszaki és össziskolai rendezvények szervezése 
•	írásos tájékoztatás a tanulók előmeneteléről az iskolai tájékoztató füzet útján 
•	az iskolai rendezvényekről és egyéb közérdekű tudnivalókról levélben, illetve a  hirdetőtáblákon
adott tájékoztatás 
•	évente egy alkalommal a szülők véleményének (mintavételes) kérdőíves feltérképezése 

Az intézményi minőségfejlesztő munka részeként folyamatosan elemezzük és értékeljük a kapcsolattartás hatékonyságát és eredményességét, feltárjuk és javítjuk a kapcsolattartásban észlelhető problémákat. 
X.	A tanulókkal történő együttműködés formái, a továbbfejlesztés lehetőségei
A tanulókkal való kapcsolattartás legfontosabb színtere a tanóra, legfontosabb kapcsolattartás személy a főtárgyat, illetve speciális esetben a kötelező tárgyat tanító pedagógus. A szakmai munka értékelésén túlmenően a tanulók tanáraiktól kapnak tájékoztatást a  tanszaki illetve az össz-iskolai rendezvényekről és egyéb közérdekű kérdésekről. 
A tanulókkal való kapcsolattartás konkrét formái: 
•	tanórai munka 
•	fellépések 
•	szakmai versenyek 
•	 tanszaki, illetve össz iskolai rendezvények 
•	kirándulások 
•	szaktáborok 

A minőségfejlesztő munka részeként évente egy alkalommal a tanulók véleményét is kérdőív, formában ismerjük meg. 

XI.	Pedagógiai program érvényességi ideje, nyilvánosságra hozatala
A Pedagógiai Program érvényességi ideje – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik, illetve az iskola oktatási szerkezetében alapvető változás nem következik be – négy tanév. 
A Pedagógiai Program felülvizsgálatára sort kell keríteni a következő esetekben: 
•	törvényi szabályozás megváltozása 
•	az iskola oktatási szerkezetének alapvető változása 
•	a tantestület 60 %-a kéri a felülvizsgálat elvégzését. 

A Pedagógiai Program módosítására javaslatot tehetnek 
-	Diákönkormányzat 
-	Szülői szervezet 
A módosító javaslatokról a végső döntést a tantestület hozza meg. 
A Pedagógiai Program tartalma nyilvános. Egy-egy példányát el kell helyezni a tanári szobában, az iskolai könyvtárban és az igazgatói irodában. 

A Pedagógiai Programmal kapcsolatban érdeklődőknek az iskola igazgatója ad felvilágosítást. 

XII.	A pedagógiai program véleményezése, jóváhagyása és hatályba lépése
A 27/1998. (VI. 10.) MKM rendelet az alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjának bevezetéséről és kiadásáról az alábbiak szerint rendelkezik: 
3. § (1) Az oktatási miniszter4 által az alapfokú művészetoktatás terén kiadott nevelési-oktatási tervek 2001-től nem alkalmazhatók. 
(2) Azokban a művészeti ágakban, amelyekben a művelődési és közoktatási miniszter nem adott ki nevelésioktatási tervet, illetve nem engedélyezte kísérlet indítását, egyedi megoldás bevezetését, a helyi tantervet valamennyi évfolyamra a követelmények és tantervi program alapján kell elkészíteni és bevezetni. 
(3) Az oktatási miniszter a helyi tantervek elkészítéséhez – művészeti áganként és évfolyamonként – részletes tananyagot tartalmazó tantervi programot ad ki. 

(4)5 Az e rendelet 1. melléklete szerint – a 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet hatálybalépését megelőzően – folytatott képzések felmenő rendszerben folytathatók, oly módon, hogy a tanulmányaikat már megkezdett tanulók azt legkésőbb a 2026/2027. tanévig be tudják fejezni. 
(5)6 E rendeletnek – a 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelettel beiktatott – 2. mellékletét első alkalommal a 2011/2012. tanévben megkezdett képzésekre felmenő rendszerben kell alkalmazni. 

A pedagógiai programot az iskolai diákönkormányzat 2011. év augusztus hó 22-án tartott ülésén véleményezte. 
Tállya, 2011. augusztus 22.
									Lengyel Regina sk.
az iskolai diákönkormányzat képviselője 

A pedagógiai programot az iskolai szülői szervezet 2011. év augusztus hó 19-án tartott ülésén véleményezte. 

Tállya, 2011.augusztus 11.
										Lengyel Melinda sk.
a szülői szervezet képviselője 

A nevelőtestület 2011. év augusztus hó 22-án megtartott értekezletén az iskolai diákönkormányzat és az iskolai szülői szervezet javaslatait megtárgyalta. A nevelőtestület a pedagógiai programot 0 ellenszavazat, 0 tartózkodás mellett, 100 % igen szavazattal elfogadta. 

Tállya, 2011. augusztus 22.
										Ujjné Muhi Melinda sk.
Igazgató 
4 Lásd az 1998: XXXVI. törvény 2. §-a (1) bekezdésének a) pontját. 5 A 3. § (4) bekezdését a 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet 2. §-a iktatta be. 6 A 3. § (5) bekezdését a 3/2011. (I. 26.) NEFMI rendelet 2. §-a iktatta be. 

Záradékok 
A pedagógiai programot és mellékleteit a nevelőtestületi értekezlet fogadja el, melyről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben szerepeltetni kell, hogy hol, mikor, milyen szavazati aránnyal történt az elfogadás. 

Jelen pedagógiai program a fenntartó jóváhagyását követően, 2011. szeptember 1-jén lép hatályba. 

A pedagógiai program egy példányát a fenntartó, egy példányát az intézmény igazgatója kapja. 

A pedagógiai program egy példányát az irattárban kell elhelyezni, egy példányát a tanári szobában kell kifüggeszteni. 

A Zempléni Árpád Általános Művelődési Központ Pedagógiai-Közművelődési Programját Tállya Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2011. augusztus 30. ülésén 48/2011. (VII.30.) számú, Golop Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 2011. augusztus 30. ülésén 30/2011. (VIII. 30.) határozatával fogadta el.

Tállya, 2011. augusztus 30.
									      Osika József sk.
										fenntartó